BEOGRAD – Ministar poljoprivrede Branislav Nedimović izjavio je da će svim poljoprivrednim proizvođačima biti omogućen pristup subvencijama.
Govoreći o izmenama Zakona o poljoprivredi koje je Vlada usvojila, a predviđaju uvođenje novog elektronskog sistema u poljoprivredi i brzu isplatu Ipard podsticaja, Nedimović je za RTS rekao da će preko lokalnih samouprava biti organizovane edukacije i daće u mesnim kancelarijama moći elektronskim putem da se podnesu zahtevi.
Naveo je da sledi period od godinu dana implementacije čitavog sistema.
Krenućemo preko nekih projekata Svetske banke, imaćemo pilot projekat za elektronske prijave, a od 1. januara 2023. da krenemo u punu implementaciju svega – gde god je moguće – gde se isplaćuje po grlu, hektaru. Predložićemo Skupštini da u nedeljama ispred nas usvoji predlog zakona, rekao je ministar poljoprivrede.
Nedimović je dodao da se očekuje da tokom novembra bude na dnevnom redu i plus u vezi sa Ipardom, ubrzavanje isplate, gde će biti omogućeno svakom ko dobije rešenje da 50 odsto novca dobija odmah, a 50 odsto po realizaciji investicija. Do sada je sav novacdobijan kad se završi investicija.
Izdali smo blizu 80 miliona evra rešenja iz Iparda, immao još toliko na raspolaganju, zadnja tri konkursa koja su završena ili su u toku nose najviše para, skoro 70 ili 80 miliona evra, nemojte da se brinete, idemo i korak dalje, pregovaramo o Ipardu 3 – biće usvojen u decembru ove godine, istakao je Nedimović.
Naveo je da je Ipard 3 poput Iparda 2 – pare za mehanizaciju, objekte, farme, sisteme za navodnjavanje, voćnjake, ruralni turizam, poljoprivrednu infrastruktruu, putevi, atarski putevi.
Pričamo o redu velične oko 300 miliona evra za Ipard 3, od juna kreće implementacija, rekao je ministar poljoprivrede.
Nedimović je naveo da je minerlano đubrivo drastično poskupelo, a da su cene poljoprivrednih proizvoda doživele drastičan skok, do istorijskog maskimuma.
Mnogo je važnije za proizvođače da im autputi budu na visokom nivou. Jeste da su inputi sada porasli, ali kad napravite nivelaciju vidite da je na primer tri kilograma pšenice bilo za kilogram NPK veštačkog đubriva, taj odnos je i sada, dodao je Nedimović.
Istakao je da je država našla mehnaizam da pomogne za setvu, produženi su kratkoročni krediti za repormaterijal, po kamatnoj stopi od 1 ili 3 posto, a da grejs period može biti 12 meseci.
Nedimović je rekao d ase radi na ubrzavanju problema oko nabavke azotnog đubriva i da će se kriza iz sveta delimično reflektovati u Srbiji.
Pokušavamo da nađemo rešenja zajedno sa ruskim partnerima koji proizvode ureu, da omogućimo prihranu useva u martu, sremamo se, napravilo smo radne grupe, popisali šta ima na skladištima, naglasio je Nedimović.